Серйозна проблема, яку не можна ігнорувати: засновниця #stop_sexтинг розповіла про виклики соцмереж та безпеку дітей
![](https://kanaldim.tv/wp-content/uploads/2024/07/seksting-820x468.jpg)
96% українських дітей постійно користуються інтернетом. Питання їхньої безпеки у соцмережах стоїть особливо гостро. Що означає термін "секстинг", які ще ризики чатують на підлітків у мережі, як вберегти дітей від сексуального насильства та кібербулінгу, у "Ранку Вдома" говоримо з засновницею ГО #stop_sexтинг Анастасією Дьяковою.
Ведуча — Ольга Фанагей-Баранова.
— Що означає термін секстинг?
— Секстинг — це надсилання оголених фото або відео, або текстових повідомлень. Сьогодні також ми кажемо про онлайн-трансляції сексуального характеру. Дуже важливо розрізняти, що може бути секстинг між дітьми. Це коли неповнолітні обмінюються таким контентом. Нагадую, що законом це заборонено. Це прирівнюється до виготовлення та розповсюдження дитячої порнографії. Якщо ми кажемо про одного учасника дорослого та дитини, тобто один учасник 18+, а інший — молодший, то це кримінал. З такими фактами ми звертаємося в поліцію.
— Чим займається організація #stop_sexтинг?
— Є декілька напрямків. Ключова наша задача це захист дітей в інтернеті, в першу чергу від сексуального насильства та експлуатації. Ми проводимо інформаційні кампанії. Ми проводимо освітні програми для дітей, батьків, освітян, поліції, соціальних працівників. Ми навчили вже близько мільйона українців. Також ми надаємо допомогу. В нас є спільна з урядом консультаційна лінія 1545. Є психологічна допомога, ресурси видалення та блокування протиправного контенту. Також ми багато працюємо з урядом, проводимо дослідження, щоби наші діти були захищені.
— Наскільки актуальна проблема безпеки дітей в інтернеті? Як змінилася ситуація з початком повномасштабної війни?
— Ми розуміємо, що всі ті ризики, які існували для дітей до повномасштабного вторгнення, вони залишилися. Це як і перегляд порнографії, насильницького контенту, кібербулінг, сексуальне насильство в інтернеті, надмірний час онлайн. Разом з тим це посилилося трьома важливими речами. По-перше, кожна друга дитина повідомляє, що вона наразі має психологічні проблеми або проблеми зі сном, або переживає самотність, нервові розлади. 40% дітей шукає підтримку, допомогу в інтернеті. Діти стали більш уразливі в ситуаціях стресу. Наше критичне мислення значно нижче.
Разом з тим ми розуміємо, що з'явилися нові ризики. Це, на жаль, не лише ракети, які летять наші домівки. Це також і дезінформація, коли ворог дуже активно намагається впливати на наше мислення, на наші думки, на наші дії. Ми бачимо, що також ворог залучає наших дітей через соціальні мережі, через месенджери до протиправних дій. Нещодавно ми бачили випадки підпалу автівок, коли залучали наших дітей через Telegram. Також ми розуміємо, що наразі в інтернеті дуже багато насильницького контенту. Це і зґвалтування, і тортури. На жаль, весь цей контент бачать наші діти, що негативно впливає на їхню психіку.
Третій компонент, який додається, це розвиток штучного інтелекту. На жаль, поки ми воюємо з нашим ворогом, світ продовжує розвиватися. Вже з минулого року дуже активно наші колеги по світу кажуть про те, що злочинці використовують штучний інтелект для виготовлення неправдивих матеріалів сексуального насильства над дітьми. Вони беруть обличчя реальних дітей з соціальних мереж, поєднують його з насильницьким контентом і далі шантажують дітей. Вимагають або грошей, або особистих зустрічей, або надсилання реального контенту.
Тому існують ризики плюс нові ризики, плюс психологічна вразливість, розвиток штучного інтелекту нагадують про те, що небезпека в Інтернеті — важлива проблема. Не можна сказати, що вона відійшла на другий план. Навіть коли дитина фізично знаходиться біля вас, але сидить в інтернеті, то вона теж перебуває у небезпеці.
— Як убезпечити дітей та підлітків від небезпеки, яка чатує у соціальних мережах?
— По-перше, якщо є паніка, я дуже раджу послухати наш подкаст, які ми випустили минулого року спільно з Disney та The Ukrainians "Хороших батьків не блокують". Це 10 серій, які легко знайти в інтернеті, про безпеку дітей в онлайні. Це короткі серії, які можна вивчити й по дорозі десь послухати. Щодо соцмереж. По-перше, нагадую, що реєстрація в соціальних мережах дозволена з 13 років. Якщо соцмережа, бачачи в дитині менше, то соцмережа зобов'язана видалити її сторінку. Разом з тим більшість соціальних мереж зараз мають дитячі версії. Це значить, що ви можете бачити, хто додається дитині в друзі, або як коментують її фото або відео. Ви не будете бачити листування, але ви будете мати багато інформації, щоб захистити дитину в мережі.
Тому, по-перше, не реєструємо дитину в соцмережах до 13 років. По-друге, налаштовуємо дитячі та батьківські версії соціальних мереж. По-третє, важливо навчити дитину критичного мислення та сприйняттю того, що вона бачить в інтернеті. Бо дуже часто навіть дорослим здається, що в когось життя неймовірне, цікаве, насичене навіть у воєнний час, а моє життя звичайне. Дуже важливо дітям показувати все на прикладах. Щоб дитина розуміла, що це все ж таки віртуальний світ. Також важливо навчити дитину контролювати свій час в інтернеті, в соціальних мережах або шляхом налаштування соцмереж, або налаштуваннях телефоні.
Ми розуміємо, що соцмережі — це бізнес. Їх задача продати є більше реклами. А для того, щоб ми більше часу проводили в соцмережах, в тому числі діти. Тому стрічка налаштована таким чином, щоби діти там були більше й більше часу. Тому навчіть вашу дитину здоровому використання соцмережами. Також треба пам'ятати, що, як і в реальному житті є правила, так і в віртуальному житті є правила.
Кібербулінг він також несе за собою відповідальність, як і звичайний булінг в школі. Нагадуйте дітям про те, що комунікація з незнайомцями так само може бути небезпечною, як і в реальному житті. Людина, з якою ми коментуємо в онлайні, вона залишається незнайомцем.
Бо зараз ми бачимо, що кожна шоста дитина готова зустрітися з незнайомцем з інтернету. Злочинці цим користуються. Далі дитина готова піти в гості, сісти в машину і потім ми читаємо про зґвалтування. Дитина думає, що ті правила, які були в офлайні не стосуються цієї людини, бо вона вже почала їй довіряти. Дитина нібито знає цю людину. Це базові правила поведінки, які маємо знати, коли дитина починає користуватися соціальними мережами.
— Різні соцмережі мають свої нюанси? Як діяти батькам, аби убезпечити дитину?
— Якщо ваша дитина є в соціальних мережах, я дуже вам раджу теж там зареєструватись, щоб розуміти, як виглядає ця соцмережа, подивитись які там є налаштування безпеки, як можна когось блокувати, на когось скаржитися. Потім треба дитину навчити користуватися цими функціями. Наші діти переважно сидять в TikTok, Instagram та на YouTube. Контент там абсолютно різний. В TikTok багато російськомовного контенту. Тут питання не мови, а того, що це російський контент. Це пропаганда та заклики до ненависті. Дуже важливо теж допомогти дитині налаштувати стрічку. Для цього батькам необхідно розуміти алгоритми. Треба допомогти дитині теж налаштувати стрічку. Можливо, на якийсь контент поставити "не подобається", тоді такого контенту буде менше або на якийсь контент поставити подобається.
Дуже важливо, щоб батьки реєструвалися, підписувалися на тих блогерів, лідерів думок за якими слідкує ваша дитина. Бо дуже часто діти, які не розповіли батькам про проблему, зізнавалися що їхні батьки просто не цікавилися цим. Для наших дітей соціальні мережі — це норма. Для них те, що стається в онлайні, воно так само важливо, як і в офлайні.
Треба сідати разом, розбиратися, підтримувати, дзвонити на нашу консультаційну лінію 1545, або записуватися до психолога. В нас на сайті stop-sexting.in.ua є безплатні консультації для дітей і для батьків. Розбиратися разом, що ж робити з цією ситуацією. Тому не треба панікувати. Краще бути обізнаними та звертатися за кваліфікованою допомогою.
— Розкажіть про мультфільм "Здорове використання соціальних мереж". Кому адресований?
— Це проєкт наших колег. Ми переклали та адаптували кілька мультфільмів. Один з них — про соціальні мережі. Він показує про те, як соціальні мережі можуть впливати на самооцінку, на настрій дитини. Згідно з дослідженнями, дитина, яка багато часу проводить в соцмережах, може мати депресію. Цей мультик про те, по-перше, як себе безпечно поводити в соцмережах. По-друге, як створювати такий контент в соцмережах, який підтримає інших. Якщо ви хочете залишити негативний коментар, можливо, цього не потрібно робити. Якщо ви хочете щось опублікувати, можливо, краще публікувати щось позитивне.
Дуже цінно, аби ми могли підтримувати один одного. Цей мультфільм — це короткометражка, яку ви можете подивитись разом з вашою дитиною. Після обговорення ви можете навіть домовитися про спільне ведення соціальних мереж. Бо все залежить від того, чи добре ми знаємо свою дитину. Можливо їй подобається тема, про яку в соцмережах є багато корисної інформації. Допоможіть дитині знайти класний контент, блогерів та або сторінки, які розказують саме про цю тему. Тоді ви сформуйте їй потрібну інформаційну бульбашку. мультфільм можна подивитися у соцмережах stop-sexting.
Також цікаві гості "Ранку Вдома":
- Наслідки знищення Каховської ГЕС: юрист розповів про вплив на цивільне життя та міжнародне правосуддя
- Пройшла понад 250 км шляху Camino Podolico, аби зібрати на інклюзивну автівку для захисників: інтерв'ю з вінницькою гідесою
- Анімовані копії викрадених росіянами картин створюють в Україні: інтерв'ю з ініціаторкою проєкту "Викрадене мистцева" Яриною Сізик
- Тенденції програми "Власна справа" розкрила заступниця міністра економіки — інтерв'ю з Тетяною Бережною
- Проєкт СтратКому ЗСУ зацікавив іноземців та українську молодь: інтерв'ю з автором фільмів "Спротив та єдність" Олегом Шпаком
- "СвітлоБот" стежить за наявністю електроенергії на будь-якій локації: інтерв'ю з розробником застосунку
- Про залізну дипломатію, евакуацію та молоко для Бориса Джонсона: інтерв'ю з авторкою книги "Потяг прибуває за розкладом" Марічкою Паплаускайте
- Чим та кого зацікавить студія навкололітературних ігор "Перефарбований лис": інтерв'ю з психологинею Марією Діденко
- Маленькі історії перемог українців збирає унікальний проєкт Sylanka: інтерв'ю з програмною менеджеркою "Інституту миру і порозуміння"